![Széchenyi 2020](http://nkvp.hu/wp-content/themes/nkvp/images/szechenyi2020.jpg)
Projekt címe: A nagycenki Széchenyi kastélyegyüttes turisztikai célú fejlesztése Projektazonosító: GINOP-7.1.1-15-2016-00011 Kedvezményezett neve: NÖF Nemzeti Örökségvédelmi Fejlesztési Nonprofit Kft, Eszterháza Kulturális, Kutató- és Fesztiválközpont Közhasznú Nonprofit Kft. Támogatás összege: GINOP: 2.924.523.425 Ft; Hazai: 332 677 778 (Eszterháza Kulturális, Kutató- és Fesztiválközpont közhasznú Nonprofit Kft.) Támogatás mértéke: 100% Határidők: Projekt fizikai zárása: 2023.12.31. Projekt pénzügyi zárása: 2023.12.31. Cím: Nagycenk Széchényi-kastély (Hrsz. 658/5), Virágház (Hrsz. 658/6), Kastélypark (Hrsz. 658/1), Őrházak (Hrsz.660 ) Telefonszám: E-mail cím: Nyitvatartás: További információ az alábbi oldalon található: Jegyárak: > > > > > > > > > > >
Ismertető
„A nagycenki Széchenyi kastélyegyüttes turisztikai célú fejlesztése” projekt az Európai Unió társfinanszírozásával valósult meg.
Ünnepélyes átadó
2023. december 14-én került sor a Nemzeti Kastélyprogram és Nemzeti Várprogram keretében “A nagycenki Széchenyi-kastély (GINOP-7.1.1-15-2016-00011) turisztikai célú fejlesztése” című projekt ünnepélyes átadójára.
Az ünnepélyes megnyitón részt vett Ágh Péter, az Építési és Közlekedési Minisztérium állami beruházások társadalmi koordinációjáért felelős államtitkára, Oláh Zsanett az Eszterháza Kulturális, Kutató és Fesztiválközpont Közhasznú Nonprofit Kft. ügyvezetője és Barcza Attila Sopron és térsége országgyűlési képviselő úr.
Az ünnepélyes projektzáró rendezvény kapcsán megjelent cikk:
https://kultura.hu/ujra-latogathato-a-nagycenki-szechenyi-kastely/
https://www.turistamagazin.hu/hir/atadtak-a-felujitott-nagycenki-kastelyt
Alapkőletétel
2021. január 22-én, pénteken 13.00 órakor rendezték meg – a Nemzeti Kastélyprogram és a Nemzeti Várprogram keretében – „A nagycenki Széchenyi-kastély turisztikai célú fejlesztése” ünnepélyes alapkőletételét. A projekt 2.562.320.551 Ft európai uniós (GINOP-7.1.1-15-2016-00011) és 322.580.000 Ft., hazai forrásból, összesen 2.884.900.551 Ft-ból valósul meg
A szigorú járványügyi szabályokat betartva, csökkentett létszámban megtartott rendezvényen Dr. Virág Zsolt miniszteri biztos, Glázer Tamás, a NÖF Nemzeti Örökségvédelmi Fejlesztési Nonprofit Kft. ügyvezető igazgatója és Barcza Attila, Sopron és térsége országgyűlési képviselője vettek részt. Az ünnepségen Egresitsné Firtl Katalin, az Eszterháza Kulturális, Kutató- és Fesztiválközpont Közhasznú Nonprofit Kft. ügyvezetője mondott köszöntőt. Az alapkövet a beszédet és köszöntőt tartó vendégek helyezték el.
Széchenyi-kastély alapkőletétel sajtóközlemény
Történeti áttekintés
A mai műemlék magját adó épületet a 16. század végén a Nádasdyak birtokolták, akik zálogba adták a Joó, a Hettyey, az Andy és a Szegedy családoknak. 1678-tól a Széchényi család birtokolta a kúriát, amelyet gróf Széchényi Antal 1758-tól barokk stílusú, manzárdemelettel ellátott kastéllyá építtetett át. Gróf Széchényi Ferenc 1799-től kezdve klasszicizáló későbarokk stílusban kibővíttette a kastélyt, ekkor építették fel a korábbi manzárdemelet helyére az első emeletet. Gróf Széchenyi István 1834-től a mellékszárnyakon jelentős bővítéseket, átalakításokat végeztetett, és a kor legmodernebb technikai vívmányaival látta el a rezidenciát. Az eredetileg barokk stílusban megépült kastély többszöri átépítés után, Széchenyi István gróf idején nyerte el ma is látható, az 1980-as években restaurált külső arculatát. Az eredeti terveket Franz Anton Pilgram (1699-1761) Széchényi Antal gróf és felesége, Barkóczy Zsuzsanna megbízásából készítette. A terv azonban nem valósult meg, de irányt szabott az 1750 körül befejeződött építkezésnek. Ekkor készült el a nagyméretű Széchényi-Barkóczy egyesített családi címer és a párkányon körbefutó dombormű, rajta az 1750-es évszámmal. Széchényi Antal utódaként, mint egyetlen életben maradt férfi családtag örökölt, így a Nemzeti Múzeumot alapító Széchényi Ferenc (1754–1820) lett a kastély tulajdonosa. Értékes műgyűjteményt és könyvtárat hozott létre, amit 1802-ben felajánlott a magyar nemzet javára, és ezzel ő lett nemcsak a Magyar Nemzeti Múzeum, de közvetve az Országos Széchényi Könyvtár alapítója is
A projekt tartalmának bemutatása
A Kormány a Nemzeti Kastélyprogram és a Nemzeti Várprogram felülvizsgálatáról szóló 1773/2016 (XII. 15.) Korm. határozatával rendelkezett a nagycenki Széchenyi kastélyegyüttes Nemzeti Várprogram keretén belül történő fejlesztéséről. A fejlesztés forrását a Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program 7. prioritás keretének terhére biztosította. A fejlesztésre benyújtott sikeres pályázat eredményeképpen nettó 3 000 000 000,- Ft forrás került biztosításra. Támogatói szerződés módosítást követően jelenleg 2 562 320 551 Ft a GINOP támogatási összeg.
A projekt az Öregkastély, a Széchenyi-szárny, a Virágház, a Pandúrházak, valamint a kastélypark szükséges műemlékvédelmi-, továbbá látogatói igényeket szem előtt tartó felújításával valósul meg. Fejlesztési szempont a Széchenyi-kastély szolgáltatási palettájának bővítése a célcsoportok igényeihez igazodó termékek létrehozásával, tovább fejlesztésével.
Pandúrházak
A kastélypark főbejáratánál álló két őrház jelenleg turisztikai funkciót nem tölt be. A Pandúrházakban kap helyet a jegypénztár, információs pont és múzeumshop, ahol lehetőséget kínálunk majd a látogatók számára frissítő (pl. kávé) fogyasztására is. Új mosdóhelyiségek kerülnek kialakításra, mozgáskorlátozott látogatók részére is.
Kastélypark
A barokk kastélypark rekonstrukciója a program fontos része. A projekt keretében megtörténik a barokk partner sétányainak helyreállítása, a jelenlegi növényállomány ápolási munkáinak elvégzésével és pótlásával, korábbi kerti elemek rekonstrukciójával. A parkban szökőkút és játszótér létrehozásával fokozzuk a turisztikai élményt.
Az Öreg-kastély és a Széchenyi-szárny
A kastély nyugati szárnyának (Széchenyi-szárny) folyosóján, valamint a déli termeit kisebb helyiségekre bontó kiszolgáló terek, vizesblokkok válaszfalai elbontásra kerülnek, az eredeti térszerkezetet rekonstruáljuk. A Széchenyi lakrész területén visszaállításra kerülő eredeti térstruktúra a lakórész egykori használatának módját és térkapcsolatait tárja fel. Az elvégzendő levéltári, építéstörténeti és restaurátori kutatások függvényében esetlegesen a díszítő festések is rekonstruálhatóvá válnak. A fenti változtatásokkal az Öreg-kastély mind két szárnyának átjárhatósága javulhat. A teljes kastélyépületben kiépítésre kerül a gyengeáramú infrastrukturális (UTP, tűz és vagyonvédelemi) rendszer. Felújításra kerülnek a nyílászárók, valamint a teljes homlokzat.
Virágház
A fejlesztés részeként a Virágház jellegzetes és hangulatos, nagyablakos, reprezentatív épületszárnyában kiszolgáló egységeket és vizesblokkot is magában foglaló, időszaki kiállítások megrendezésére is alkalmas rendezvényterem kerül kialakításra. A Széchenyi-örökség nívójához és szellemiségéhez méltó, minőségi külső rendezvények és kiállítások megrendezésének is helyet tudunk majd itt biztosítani.
A projekttel párhuzamosan megtörténik a kastély biztonságtechnikai fejlesztése is (1047/2017 II.3.) Korm. hat.)
A projekt a NÖF Nemzeti Örökségvédelmi Fejlesztési Nonprofit Kft. és Eszterháza Kulturális, Kutató- és Fesztiválközpont közhasznú Nonprofit Kft. konzorciumban látja el a projekttel kapcsolatos feladatokat.
Turisztikai fejlesztés
A Kastélyhoz köthető tematika gazdagsága, szerteágazó volta lehetővé teszi, hogy a kiállítást kettő, akár önmagában is „megálló”, külön-külön is látogatható részre bontsuk, amelyek az épületegyüttes két nagy egységében – az Öregkastélyban és a Széchenyi-szárnyban valósulnak meg. A két kiállítási egység fő rendező elve:
- az életmű, vagyis a család jelentősége a magyar történelemben, a birtok és az épület történetének felvázolása, Széchenyi István művei és kezdeményezései;
- az otthon, Széchenyi István élete otthon, a magán- és a közélet metszete; felvillantva olyan fontos területeket, mint a lótenyésztéshez való viszony, vagy később a Széchenyi életmű beépülése a magyar történeti és kulturális emlékezetbe.
A két téma eltérő világát két különböző hangulatú kiállítási arculat tükrözi, megtartva az egységes vezérfonalat, amely a teljes kiállításon és az egész kastélyegyüttesen végigvonul. Az egységességet és a személyességet szolgálja többek közt egy vissza-visszatérő figura, Lunkányi János (Széchenyi István nevelője, majd birtokainak jószágkormányzója) szerepeltetése a kiállítás meghatározó pontjain.
A fenti két tematikától független, a látogatók számára ugyanakkor szintén megjelenítendő információ a kastély építéstörténete (a korábbi és a projekt keretében elvégzett kutatások alapján), illetve a kastélyépület néhány megmaradt és jellegzetes részének (például a padlómozaiknak) az ismertetése. Mivel ez a típusú információ nem illeszkedik szervesen a kiállítási tematikákba, ezért az építéstörténet sajátos és önálló formában kerül megjelenítésre.
A kastélyegyüttesbe érkező látogatók gyülekezőhelye, a kiállításokra felkészítő „fogadó- vagy előszoba” az Öregkastélyt és a Széchenyi-szárnyat összekötő helyiség. A vendégeket egy, idézetekből kirajzolódó, nagyméretű Széchenyi István-portré fogadja, és itt mutatkozik be Lunkányi János.
Öregkastély
Az Öregkastély Széchenyi életművét tárja elénk, a legjelentősebb kezdeményezésekre és alkotásokra fókuszálva, a család-, birtok- és kastélytörténet keretében, a Széchenyi-család néhány más tagjának és Széchenyi István baráti körének jelzésértékű bemutatásával.
A kiállításban jelenleg is látható és további műtárgyak (festmények, grafikák, bútorok, kisebb tárgyak), installációk, replikák és számos, elsősorban digitális megoldást alkalmazó interaktív eszköz segítségével kaphatnak a látogatók betekintést a Széchenyi-életműbe és érthetik meg, miért nevezik őt sokan a „legnagyobb magyarnak”. A figyelmet akár több órára is lekötő, a látogató aktív bevonódását lehetővé tévő kiállítás legfontosabb tervezett eszközei (elsősorban az interaktív és/vagy újszerű eszközöket soroljuk fel, nem részletezzük a műtárgyakat, bútorokat, grafikákat, installációkat):
- a Széchenyi-család történetét a történelem, a kultúra, a tudomány kontextusában bemutató idővonal,
- a Széchényi család kiemelkedő tagjainak a portréi,
- Széchenyi Ferenc munkásságának ismertetése és érmegyűjteményének bemutatása, a Nemzeti Múzeum alapítóinak interaktív (érintésre történő) megjelenítése,
- Széchenyi István gyermekkorát illusztráló berendezés, kipróbálható gyerekszékmásolat és Franciska rajzainak animálása,
- részletek Széchenyi katonai tevékenységéből, például a Lipcsei csata terepasztalra vetített animációval, a Győri csata árnyképes animációval ábrázolva, a csata hangai, a korabeli katonai élet jellegzetes tárgyai, térképfal a napóleoni háborúkról, és Széchenyi naplóbejegyzései,
- az önművelő, nyelvek iránt érdeklődő Széchenyi felvillantása különböző nyelveken megszólaló hangbúrák és interaktív „könyvtár” segítségével,
- a fiatal Széchenyi barátságainak ábrázolása térbe állított, a barátság „hálóját” jelképező grafikákkal, interaktív pecsételő játék a barátok aláírásával,
- Széchenyi szerelmei a látogató által megfordítható és ily módon informáló portrékon megjelenítve, játék legyezőkkel,
- Széchenyi Pest-Budája, a hozzá köthető fontos épületek felvonultatása interaktív módon (a képek akkor tűnnek elő, amikor elsétál előttük a látogató) és maketten, a korabeli utca hangulatának érzékeltetése jellegzetes hangok és a Széchenyi otthonának ablakából – digitálisan – elénk táruló látvány által,
- jegyzőkönyvíró-játék a reformkori országgyűlések témáiban,
- Barabás Miklósnak a Lánchíd alapkőletételét ábrázoló festménye a fentihez hasonló módon „megelevenítve”, a Lánchíd makettje, egy (terveink szerint megérinthető) láncszem a hídból,
- Széchenyi Istvánnak az ipar-, mezőgazdaság- és közlekedésfejlesztés során elért eredményei színesen, modellek (gőzmalom, vízimalom, gőzgép, hengermalom, hajó, vasút), a háromnyomásos és a szabadgazdálkodást ábrázoló statikus, illetve interaktív makettek ábrázolásával
A kisgyermekkel érkező családok pihenését, a kiállítás rövid megszakítását szolgálja az Öregkastély második emeletén kialakítandó pihenőhelyiség, ahol korabeli játékokkal, rajzolással kapcsolódhatnak ki a gyerekek.
Széchenyi-szárny:
A Széchenyi-szárny a Széchenyi otthon tematikának ad helyet, ennek megfelelően enteriőr-szerűen berendezve. Az otthon-jelleget és a megérkezés momentumát nemcsak a színvilág és a berendezés hangsúlyozza, hanem egy, a belépésnél elhelyezett névjegykártya-tartó tál is, amelybe a látogatók a névjegykártyát imitáló belépőjegyüket helyezhetik. Ezután megismerhetik a gróf dolgozószobáját és munkamódszerét, a számára oly fontos testápolás és egészségmegőrzés helyszíneit, a családi élet és a háznál igen gyakori vendégek fogadásának körülményeit és nem utolsó sorban Crescence világát. E meleg, barátságos hangulatú „otthonból” lépünk át a kettős döblingi élettérbe: a Széchenyi belső világát jelképező, szintén enteriőr-szerű helyiségekből mintegy ablakon keresztül tekinthetünk ki a szanatóriumon kívüli világra.
Az Öregkastélybeli kiállításhoz hasonlóan itt is csak az élményszerű bemutatást szolgáló legfontosabb, főként interaktív eszközöket emeljük ki:
- A vendégek fogadását nagy ebédlőasztal illusztrálja, amelyre projektorral vetítjük az étkezés jeleneteit, amikor a vendég leül a megfelelő székre,
- Széchenyi Istvánt apa szerepben, a családi kirándulást grafikákkal és installációkkal, a gyerekszobát kipróbálható replikákkal szemléltetjük,
- Crescence finom környezetét elsősorban gondosan válogatott műtárgyakon és replikákon keresztül hozzuk közel a látogatókhoz,
- a döblingi kettősséget a kiállítóhelyiségek jelképes kettéosztása szemlélteti: mintegy ablakon keresztül tekinthetők ki Széchenyi döblingi dolgozószobájának másából,
- Széchenyi halálát – Tolnay Antal hajdani nagycenki plébános írása alapján készült – dramatizált árnyjáték mutatja be, a „sajtóközpont” jelentőségét, kapcsolatrendszerét számos grafika, installáció ismerteti.
Virágház:
A jellegzetes és hangulatos építészeti elemeket mutató, nagyablakos, reprezentatív épületszárnyban kiszolgáló egységeket és vizesblokkot is magában foglaló, időszaki kiállítások megrendezésére is alkalmas rendezvényterem került kialakításra kávézóval együtt, az épület előtti területen a kerti kitelepülés lehetőségének megteremtése valósul meg.
Őrházak:
A kastélypark főbejáratánál, ahol a látogatói útvonal indul, korábban turisztikai funkció nélkül álló két őrház (pandúrház) megnyitása a nagyközönség számára felettébb indokolt volt. Az épületekben a park látogatói számára jegypénztár, információs pont és vizesblokk létesül. Azok a vendégek, akik csak a parkot keresik fel, itt megvehetik jegyüket.